Путіну бракує грошей на війну: Росіянам у 50 разів підвищили мито за звернення до суду
![](/media/k2/items/cache/d729142ecfbd7e885eabae4f9c1b01ee_L.jpg)
У Росії різко підвищили розмір судових мит для громадян та бізнесу. Так, за окремими видами процедур суми зростуть у 50 разів.
Це випливає із закону, який Держдума РФ ухвалила 23 липня, передає The Moscow Times.
Найбільше підвищення торкнеться цивільних позовів із високими майновими вимогами. Тут мінімальне мито зросте з 400 до 4 тис. руб. Ідеться про випадки, коли сума позову не перевищує 100 тис. руб. Якщо вона більша, то мито також збільшуватиметься в залежності від розміру вимог до 900 тис. рублів. Нині верхня планка становить 60 тис. руб.
Держмито за подання позову без матеріальних вимог зросте з 300 руб. до 3 тис. руб. Сюди входять трудові та сімейні суперечки, розгляди, що стосуються прав на нерухомість тощо. Розірвання шлюбу по суду тепер коштуватиме 5 тис. руб. замість 650 руб.
Подорожчає правосуддя для бізнесу, включно з індивідуальними підприємцями. За арбітражними суперечками мінімальне мито збільшиться вп’ятеро – з 2 тис. до 10 тис. руб., а максимальне – в 50 разів, з 200 тис. до 10 млн руб. За розгляд позовів без матеріальних вимог доведеться сплатити 20 тис. руб. замість нинішніх 6 тис.
Оскаржити рішення суду першої інстанції також стане дорожчим. Подання апеляційної скарги у цивільних та адміністративних справах коштуватиме фізособам 3 тис. руб., а касаційної – 5 тис. руб. (зараз 150 руб. в обох випадках). За розгляд комерційних суперечок доведеться заплатити 10 тис. руб. та 20 тис. руб. відповідно.
Для юридичних осіб мито за подання апеляційної скарги зросте з 3 тис. до 15 тис. за адміністративними справами й до 30 тис. руб. – за арбітражними. У випадку з касаційними скаргами цифри становитимуть 20 тис. та 50 тис. руб. відповідно.
За намір оскаржити в суді загальної юрисдикції нормативний акт чи рішення органу влади – наприклад, штраф за неправильне паркування чи заборону на виїзд із країни – громадянину доведеться викласти 3-4 тис. руб. замість 300. Юридичній особі – 15-20 тис. руб., зараз – до 4,5 тис. руб.
При оскарженні актів федеральних органів влади у сфері охорони прав інтелектуальної власності мито для фізичних осіб зросте у 33 рази – з 300 до 10 тис. руб., для організацій – у 30 разів, з 2 тис. до 60 тис. руб.
При зверненні із заявою про визнання боржника неспроможним (банкрутом) громадяни повинні будуть заплатити 10 тис. руб. замість 300. Для юридичних осіб мито зросте майже в 17 разів – з 6 тис. до 100 тис. руб.
Крім цього, закон запроваджує плату за подання заяви про правонаступництво, крім випадків успадкування. Розмір мита становитиме 2 тис. руб. для фізосіб і 15 тис. – для організацій за цивільними та адміністративними суперечками; 5 тис. і 25 тис. руб. – за комерційними. Подання заяви про видачу дубліката виконавчого листа або перегляд заочного рішення суду коштуватиме 1,5 тис. руб. у судах загальної юрисдикції та 10 тис. руб. – в арбітражних судах.
Наразі інстанції виконують ці процесуальні дії безкоштовно.
Раніше повідомлялося, що російський диктатор Владімір Путін підписав закон про підвищення податків для росіян та місцевого бізнесу з 2025 року.
Скільки Росія витрачає на війну?
Уряд Росії активно шукає нові джерела наповнення федерального бюджету через зростання видатків на війну проти України. Частка військових видатків у бюджеті Росії на 2024 рік може стати рекордною з останніх років існування Радянського Союзу і вперше у новітній історії перевищить видатки на соціальні програми.
На фінансування напрямку "національна оборона" планується спрямувати 29,3% усіх видатків російського бюджету або 10,7 трильйона рублів, що еквівалентно 6% ВВП. У 2023 році витрати за цим напрямком були заплановані на рівні 6,4 млрд рублів.
Водночас на "соціальну політику" планується виділити 7,71 трлн рублів або 21,1% всіх витрат. Це найнижча частка щонайменше з 2011 року. У середньому за 2015-2021 роки частка соціальної політики у видатках федерального бюджету становила 28%.
Детальніше читайте у матеріалі: Скільки Україна та Росія витрачають на війну
Автор: Галина Ялівець